Senát čeká úvodní veřejné projednávání nominace kandidátů do Rady České televize
21.11.2023
Senát dnes bude dějištěm první části veřejného projednávání kandidátů do Rady České televize jejichž nominace obdržel. Druhá, závěrečná část se uskuteční ve čtvrtek. O tom, který z 49 navržených adeptů obsadí některé ze šesti křesel v radě, vyčleněných pro Senát, bude horní parlamentní komora rozhodovat koncem listopadu.
![Senát čeká úvodní veřejné projednávání nominace kandidátů do Rady České televize](https://allnews.cz/wp-content/uploads/2023/03/ceska-televize-scaled-e1678454148976.jpg)
Foto: Shutterstock
Mezi adepty patří někdejší ministr kultury a bývalý šéf ČT Jiří Balvín, bývalí předsedové rady Jan Mrzena a Jiří Baumruk, televizní a filmový producent Čestmír Kopecký, scenárista a režisér Vlastimil Venclík nebo televizní odborář Antonín Dekoj. Do rady by se chtěl vrátit také olympionik Martin Doktor.
O místo v radě usilují rovněž spisovatel a nakladatel Jiří Padevět, filmová producentka Eliška Kaplický Fuchsová, publicista Jefim Fištejn, dokumentarista Martin Vadas a producent Martin Vandas, moderátorka Veronika Sedláčková nebo bývalý diplomat a politik Michael Žantovský. Své kandidáty do rady nominovaly i společnost Sdružení přátel piva nebo Náboženská společnost českých unitářů.
Při veřejném slyšení bude mít každý z kandidátů pět minut na své představení a deset minut bude čelit otázkám senátorů. Senátní komise pro sdělovací prostředky na rozdíl od sněmovního mediálního výboru nebude moci provést předvýběr kandidátů, kteří budou k volbě připuštěni. S ohledem na veřejné předjednání se podobně jako ve Sněmovně nepočítá s tím, že by adepti znovu vystupovali při senátní schůzi, která začne koncem listopadu. Budou se pouze vybírat v tajném hlasování, které bude moci být dvoukolové.
Horní parlamentní komora bude moci v osmnáctičlenné radě obsadit do konce roku tři nově vzniklá křesla a další tři, která se letos uvolnila. Dříve místa v radě zaplňovala výhradně Sněmovna. Kandidáty do rad mohou podle zpřísněných podmínek nově navrhovat výhradně organizace s nejméně desetiletou historií, tedy nikoli například nově založené, třeba i účelově jako dosud. Nominační právo mají výhradně organizace představující kulturní, regionální, sociální, odborové, zaměstnavatelské, náboženské, vzdělávací, vědecké, ekologické a národnostní zájmy.
Rady veřejnoprávní televize a rozhlasu představují nástroj, kterým má veřejnost tyto instituce kontrolovat. Do jejich pravomoci patří například schvalování rozpočtu nebo volba generálních ředitelů.
Praha (ČTK)