Vědci věří, že objasnili okolnosti vzniku mladé hvězdy v centru Mléčné dráhy
01.03.2023
Okolnosti vzniku hvězdy poblíž masivní černé díry v centru Mléčné dráhy objasnil mezinárodní tým vědců, jehož součástí byl i Michal Zajaček z Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity v Brně. Výjimečnost mladé hvězdy s názvem X3a spočívá v tom, že by podle dosavadních teorií vůbec neměla existovat tak blízko supermasivní černé díry. Studii, která její vznik vysvětluje, publikoval časopis The Astrophysical Journal. Oznámil to mluvčí univerzity Radim Sajbot.
![Vědci věří, že objasnili okolnosti vzniku mladé hvězdy v centru Mléčné dráhy](https://allnews.cz/wp-content/uploads/2023/03/shutterstock_1608969370-scaled-e1677684027477.jpg)
Foto: Shutterstock
Spektrální charakteristiky X3a naznačují, že jde o nejtěžší a zároveň nejmladší hvězdu, kterou se dosud podařilo objevit přímo v srdci Mléčné dráhy. Vznikla v bezprostřední blízkosti černé díry a vědci si kladli otázku, jak je to možné. „Obecně je okolí černé díry považováno za velmi nehostinnou oblast, která se vyznačuje vysoce dynamickými procesy a intenzivním rentgenovým a ultrafialovým zářením,“ uvedl Zajaček.
Postupně prokázali, že ve vzdálenosti pouhých několika světelných let od černé díry se nachází oblast, která překvapivě podmínky pro vznik hvězd splňuje. Prstenec plynu a prachu je dostatečně chladný a chráněný před ničivým zářením. Nízké teploty a vysoké hustoty zajišťují prostředí, kde mohou vznikat mračna o hmotnosti stovek Sluncí. Když se vytvoří dostatečně hustý oblak, vlivem vlastní gravitace se zhroutí a vytvoří jednu nebo více protohvězd.
„Se svou vysokou hmotností, která se rovná přibližně desetinásobku hmotnosti Slunce, je X3a obrem mezi hvězdami a tito obři se velmi rychle vyvíjejí a dospívají. Měli jsme štěstí, že jsme tuto masivní hvězdu spatřili uprostřed cirkumstelární mlhoviny ve tvaru komety právě v tomto zárodečném stadiu,“ upřesnil Zajaček.
Podobné prachové a plynné prstence lze nalézt i v jádrech jiných galaxií, kde tedy také mohou být velmi mladé hvězdy. „Detailní pozorování jader cizích galaxií však byla dosud zcela mimo možnosti i těch nejmodernějších teleskopů,“ doplnil v tiskové zprávě Vladimír Karas z Astronomického ústavu AV ČR v Praze. Plánovaná pozorování vesmírného dalekohledu Jamese Webba a plánovaného Extrémně velkého dalekohledu v Chile by mohla přinést další poznatky.
Brno (ČTK)